МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
Херсонський державний університет

ЗАТВЕРДЖУЮ
Н.Тюхтенко
Проректор з навчальної та науково-
педагогічної роботи, 
голова науково-методичної ради
“____”_________2016 р.

НАСКРІЗНА ПРОГРАМА ПРАКТИК

Факультет		природознавства, здоров’я людини і туризму
Кафедри 	загальної та неорганічної хімії 
органічної та біологічної хімії
Спеціальність	014.16. Середня освіта (хімія)
Ступень вищої освіти:		магістр
Курс 					1
Форма навчання: 			заочна

Херсон - 2016

Програма розроблена:

Речицьким Олександром Наумовичем,  доцентом, кандидатом хімічних наук.
Іванищук Світланою Миколаївною, к.ф-м.н., доцентом, завідувачем кафедри загальної та неорганічної хімії.

Затверджена на засіданні кафедри
органічної та біологічної хімії
Протокол № 1  від 05.09.2016 р.
				Завідувач кафедри _______ професор В.Єзіков 

Затверджена на засіданні кафедри
загальної та неорганічної хімії
Протокол № 1  від 05.09.2016 р.
Завідувач кафедри                 доцент С. Іванищук

Схвалено науково-методичною радою
Факультету природознавства, здоров’я людини і туризму
Протокол № 1  від 14.09.2016 р.
Голова ради
                                               доцент Н. Васильєва 

ВСТУП
Виробнича практика є невід’ємною складовою частиною процесу підготовки фахівців ступеня  вищої освіти магістр, яка проводиться для студентів заочної форми навчання на Ікурсі на основі здобутого ступеня вищої освіти бакалавр.
Виробнича практика проводиться на базі кафедр органічної та біологічної і загальної та неорганічної хімії ХДУ.
Базою для проходження виробничої практики магістрантів можуть бути також інші навчальні заклади, які мають ІІІ-ІV рівень акредитації, але лише за наявності тристороннього договору, в якому зазначено, що база практики гарантує магістранту подальше працевлаштування по закінченню ВНЗ.
Всі завдання, що передбачені програмою виробничої практики магістрантів, виконуються ними на базі академічних груп студентів І-ІІ курсів.
Практика проводиться в 2 семестрі. Тривалість практики 4 тижні.
Магістранти зобов’язані проходити виробничу практику за строками, визначеними у наказі по університету. Зміна терміну проходження практики з поважних обставин або продовження терміну практики проводиться за рішенням кафедри, погодженим з керівництвом факультету, яке затверджується розпорядженням проректора з навчальної та науково-педагогічної роботи університету.

МЕТА І ЗАВДАННЯ ПРАКТИКИ 
Мета: набуття знань і вмінь для здійснення наукової та викладацької діяльності у навчальних закладах ІІІ-ІУ рівнів акредитації.
Завдання:
-	поглиблення і засвоєння у виробничих умовах теоретичних знань зі спеціальних дисциплін, застосування їх у вирішенні конкретних завдань практики;
-	оволодіння методикою розробки навчально-методичних матеріалів, призначених для використання при підготовці фахівців ступеня  вищої освіти магістр;
-	формування практичних умінь і навичок для виконання професійних завдань та обов’язків інноваційного характеру у якості асистента чи викладача;
-	вивчення передового практичного досвіду;
-	формування умінь організації основних форм навчання у вищій школі, застосування сучасних технологій і методів, що сприяють активізації навчально-пізнавальної діяльності студента;
-	формування умінь професійного і педагогічного спілкування зі студентською аудиторією;
-	формування у магістрантів морально-етичних якостей викладача вищої школи, індивідуального творчого стилю професійної діяльності, потреби в самоосвіті;
-	розвиток професійно значущих якостей особистості;
-	вироблення творчого, дослідницького підходу до майбутньої професійної діяльності;
-	поглиблення та закріплення теоретичних знань студентів щодо організації наукових досліджень з хімії чи методики її викладання;
-	вдосконалення умінь практичної реалізації наукового та методичного дослідження, форм і видів педагогічного експерименту;
-	оволодіння навичками кваліфікованого наукового дискутування;
-	формування вмінь користуватися сучасними інформаційними засобами;
-	розвиток творчого ставлення до професії хіміка, прагнення постійного професійного самовдосконалення.
За наслідками проходження виробничої практики магістранти повинні набути наступні вміння:
Конструктивні:
-	планувати навчальну й виховну роботу;
-	відбирати, аналізувати й синтезувати навчальний програмовий матеріал, здійснювати дидактичну переробку складного матеріалу;
-	творчо й обґрунтовано будувати організаційно-педагогічну і логіко- педагогічну структуру лекцій та лабораторних занять;
-	планувати систему перспективних ліній у розвитку окремої особистості та колективу;
-	здійснювати індивідуальну роботу зі студентами.
Організаторські:
-	виявляти й організовувати актив академічної групи, керувати ним у різних умовах;
-	організовувати різні види колективної та індивідуальної діяльності студентів, розвивати їхню активність;
-	організовувати роботу з батьками.
Комунікативні:
-	встановлювати педагогічне доцільні відносини зі студентами; регулювати внутрішньоколективні та міжколективні відносини;
-	знаходити потрібні форми спілкування зі студентами;
-	передбачати результат педагогічної дії на відносини зі студентами,
Дослідницькі:
-	обґрунтовувати тему дослідження;
-	визначати актуальність дослідження;
-	визначати об’єкт та предмет наукового дослідження;
-	на основі теоретичного аналізу проблеми і оцінки стану їх розв’язання визначати завдання дослідження;
-	оцінювати матеріальну базу необхідну для виконання роботи;
-	проводити підбір та аналіз наукової літератури по обраній темі дослідження;
-	проводити вибір шляху синтезу найбільш економічного і простого по виконанню, але в той же час найбільш раціонального з точки зору виходу та чистоти цільового продукту;
-	проводити синтез органічних речовин за вибраною методикою;
-	проводити очищення, ідентифікацію та встановлення будови синтезованих речовин;
-	проводити біохімічні дослідження за допомогою методів вивчення обміну речовин, фізико-хімічних й імунологічних методів досліджень;
-	здійснювати пробоотбір і пробопідготовку хіміко-технологічного та біохімічного процесів;
-	здійснювати за обраними методиками хіміко-аналітичні, хіміко- технологічні та біохімічні дослідження;
-	здійснювати планування, проведення та аналіз результатів педагогічного експерименту;
-	проводити обробку експериментальних даних хімічного, біохімічного або педагогічного експерименту;
-	роботи висновки по проведеному дослідженню;
-	здійснювати підготовку та представляти доповідь по проведеному дослідженню.
Прикладні:
-	вивчати індивідуальні особливості студентів та групи;
-	критично оцінювати свій досвід, результати своєї діяльності;
-	усвідомлено вдосконалювати педагогічну майстерність, самоосвіту та самовиховання;
-	використовувати в роботі психолога-педагогічні дослідження, передовий педагогічний досвід;
-	прогнозувати використовувані засоби і методи роботи;
-	володіти технічними засобами навчання;
-	виготовляти дидактичні засоби навчання;
-	готувати обладнання та реактиви до занять.

ЗМІСТ ПРАКТИКИ
У період виробничої практики виконується наступна робота:
Перелік основних видів навчальної роботи:
-	підготовка і проведення семінарських, практичних і лабораторних занять зі студентами І - II курсів;
-	підготовка і проведення консультацій для студентів І - II курсів по дисциплінам випускової кафедри;
-	підготовка і проведення індивідуальних занять зі студентами І - II курсів у дні їх самостійної роботи за графіком;
-	відвідування занять провідних викладачів кафедри та своїх однокурсників з подальшим їх аналізом;
-	перевірка контрольних робіт, що передбачені навчальним планом.

Перелік основних видів науково-дослідної роботи:
-	виконання індивідуального завдання по темі магістерської дисертації:
а)	аналіз наукової літератури з проблеми дослідження, систематизація теоретичних знань для якісного виконання поставленої у темі випускної роботи ступеня  вищої освіти магістр науково-практичної задачі;
б)	вивчення і узагальнення літературних джерел за темою випускної роботи ступеня  вищої освіти магістр, критичне осмислення теоретичної бази з метою якісного виконання випускної кваліфікаційної роботи та її захисту;
в)	виконання експерименту для написання випускної роботи ступеня  вищої освіти магістр, обробка і оформлення результатів наукового експерименту;
-	підготовка до друку наукової статті;
-	підготовка доповідей і виступів на методичних семінарах, симпозіумах, наукових конференціях;
-	проведення методичного аналізу навчального матеріалу з метою прогнозування можливих труднощів його засвоєння студентами;
-	вивчення наукової методичної літератури з метою теоретичного осмислення і оптимізації реального навчального процесу.
Перелік основних видів науково-методичної роботи:
-	розробка і виготовлення методичних матеріалів до навчальних аудиторних занять і самостійної роботи студентів: розробка конспектів лекцій, підготовка навчально-методичних матеріалів до семінарських, практичних лабораторних занять і самостійної роботи студентів;
-	ознайомлення з робочими навчальними планами і робочими навчальними програмами дисциплін відповідних напрямів підготовки;
-	складання завдань для проведення модульного та підсумкового контролю, завдань для проведення тестового контролю;
-	розробка і впровадження інноваційних форм, методів і технологій навчання;
-	вивчення і впровадження передового досвіду організації навчального процесу.
Перелік основних видів організаційно-виховної роботи:
-	виконання обов’язків куратора академічної групи: участь у виховній роботі в студентському колективі, виконання доручень куратора академічної групи;
-	участь у профорієнтаційній роботі кафедри;
-	участь у підготовці та проведенні студентських і учнівських олімпіад, у роботі МАН;
-	участь в організації та проведенні організаційно-виховних заходів;
-	ознайомлення з планом організаційно-виховної роботи факультету, випускової (фахової) кафедри;
-	участь у роботі засідань випускової (фахової) кафедри факультету;
-	ознайомлення з принципами управління діяльністю структурного підрозділу університету;
-	ознайомлення з правилами оформлення виробничої документації.

МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
Магістрант повинен:
•	до початку практики одержати від керівника практики консультації щодо її проходження і оформлення всіх необхідних документів;
•	у повному обсязі виконувати всі завдання, передбачені програмою практики магістрантів;
•	засвоїти і суворо дотримуватись правил охорони праці, техніки безпеки і виробничої санітарії;
•	вести щоденник проходження виробничої практики;
•	своєчасно оформити всі документи з виробничої (асистентської) практики і скласти залік;
Методичні особливості виконання робіт зумовлені специфікою наукового напрямку, над яким безпосередньо працює студент-практикант.
Практика починається з настановчої конференції, на якій керівники практики та завідувач фахової кафедри розкривають перед студентами мету практики, знайомлять їх з основними завданнями, порядком проходження практики та оформленням звітної документації. Звертається увага на необхідність виконання студентами правил охорони праці і протипожежної безпеки з обов’язковим проходженням ними інструктажів. У подальшому - виконання видів робіт у відповідності зі змістом науково-дослідного та асистентського періодів практики.
Порядок виконання викладених видів робіт визначається керівником практики від фахової кафедри за узгодженням із завідувачем кафедри.
За період проходження асистентської практики на базі академічних груп студентів І-ІІ курсів магістрант повинен:
1.	Провести 2 заняття зі студентами та 2 консультації з відповідної хімічної дисципліни.
2.	Відвідувати всі заняття своїх однокурсників з подальшим їх аналізом;
3.	Перевірити всі контрольні роботи, що передбачені навчальним планом.
4.	Провести засідання проблемної групи.
5.	Підготувати навчально-методичні матеріали (тестові завдання) для проведених тематичного або модульного контролю з відповідної хімічної дисципліни.
Поточний та підсумковий контроль здійснює керівник від фахової кафедри (науковий керівник). Щоденний облік відвідування бази практикантами здійснює староста групи. Підсумковий контроль за виконанням програми практики здійснює керівник від фахової кафедри, який перевіряє звітну документацію.
Індивідуальні завдання
У ході виконання індивідуальних завдань студенти повинні вдосконалити уміння і навички самостійного розв’язання наукових, організаційних завдань.
Зміст індивідуальних завдань коригується науковим керівником студента у залежності від необхідної деталізації напрямку дослідження згідно теми випускної роботи (за умови якщо науковий керівник не є керівником практики від фахової кафедри). Можливі такі завдання: проведення дослідження (синтезу, аналізу, дослідження хімічних властивостей та біологічної активності), організація і проведення педагогічного експерименту, статистична обробка результатів та їх інтерпретація.
Матеріали, отримані студентом під час виконання індивідуального завдання, використовуються для виконання випускної роботи ступеня  вищої освіти магістр, для підготовки доповіді, статей, тез доповідей або для інших цілей по узгодженню з керівником від фахової кафедри (науковим керівником).
Залікові заходи
1.	Розробка і проведення двох навчальних занять (семінарських, лабораторних, практичних).
2.	Одна розробка тестових завдань тематичного або модульного контролю.
3.	Проведення засідання проблемної групи.
4.	Звітувати про виконання індивідуального завдання на магістерському колоквіумі.
Вимоги до звітної документації
Після закінчення виробничої (асистентської) практики кожний студент повинен здати:
1.	Оформлений відповідним чином завдання-звіт з характеристикою і оцінкою роботи магістранта.
2.	Щоденник практики.
3.	Результати виконання індивідуального завдання.
4.	Конспекти двох залікових заходів (семінарських, лабораторних, практичних занять) та розроблені методичні матеріали (тестові завдання).
Підведення підсумків практики
По закінченні виробничої практики проводиться підсумкова конференція, на якій студенти звітують про виконану роботу, а також висловлюють свою думку щодо змісту та організації практики.
Захист підсумків виробничої практики магістрантів здійснюється під час проведення заліку, який планується протягом п’яти днів після її завершення.
Оцінка за проходження практики виставляється з урахуванням відзивів і запропонованих оцінок керівників від бази практики, відповідей на запитання під час проведення заліку та якості оформлення звітної документації.
Магістрант складає залік комісії з практики за модулями:
1.	Теоретичний рівень підготовки.
2.	Практичний рівень підготовки.
3.	Психолого-педагогічний розділ.
4.	Оформлення документації педпрактики.
Оцінка магістранта за практику враховується стипендіальною комісією при визначенні розміру стипендії разом з його оцінками за результатами підсумкового контролю.
Підсумкова конференція з виробничої практики магістрантів проводиться на факультетах після проведення заліку.
Магістранти несуть повну відповідальність за виконання робочої програми виробничої практики. Магістрант, який не виконав у повному обсязі програму практики або отримав негативну залікову оцінку з практики, відраховується з університету за поданням декана факультету.
У разі невиконання повного обсягу програми практики з поважної причини магістранту за поданням його заяви на ім'я ректора університету з доданням відповідних документів може бути надане право проходження практики повторно при виконанні умов, визначених університетом.
Підсумки проведення виробничої практики магістрантів обговорюються на засіданні кафедр хімії і на вченій раді факультету природознавства, здоров’я людини та туризму.

Рекомендована література
1.	Алексюк A.M. Педагогіка вищої школи. - Курс лекцій: Модульне навчання. - Навчальний посібник. - K.: IC ДО. - 1993. - 220 с.
2.	Артемов A.B., Павлов H.H., Сидорова Т.П. Модульно- рейтинговая система // Высшее образование в России - 1999. - № 4. - С. 121- 125.
3.	Багмутова В.П., Митин В.Я. Эффективность образования. - М.: Знание. - 1991. - 138 с.
4.	Бачківський І.П., Вишневська Л.В., Решнова С.Ф. Методичні вказівки по призначенню і використанню організаційних форм процесу навчання у ВУЗІ. // Збірник наукових і методичних статей «Метода». - K.: ТМФА - 1997. - Вип. 2. - С. 4-6.
5.	Белова JI.B. Модульное обучение студентов. // Социально- политический журнал. - 1995. -№2.-С. 121-128.
6.	Беспалько В.П. Слагаемые педагогической технологии. - М.: Педагогика. - 1989. - 192 с.
7.	Беспалько В.П. Стандартизация образования. // Педагогика. - 1993.-№5.-С. 20-25.
8.	Беляев Ю.І., Мішу ков О.В. Болонський процес. Хрестоматія. - Херсон: Вид. ХДУ. - 2005. - 276 с.
9.	Богданова І.М. Оновлення професійно-педагогічної підготовки
майбутніх	учителів на основі застосування інноваційних технологій. //
Педагогіка і психологія. - 1997. - № 4. - С. 174-184.
10.	Бойко А.М., Гриньова М.В., Дем'яненко Н.М. Варіативність занять у педвузі. // Педагогіка і психологія. - 1994. - № 4. - С. 102-109..
11.	Болонський процес у фактах і документах. - Упорядники: Степко М.Ф., Болюбаш Я.Я., Шинкарук В.Д. та ін. - Київ-Тернопіль: Вид. ТДПУ ім. В. Гнатюка. - 2003. - 52 с.
12.	Бондар А.Д., Ранська Л.А. Лабораторні практичні роботи. - K.: Вища школа. - 1977. - 78 с.
13.	Бондар В.О. Теорія і практика модульного навчання у вищих закладах освіти. // Освіта і управління. - 1999. - № 1. - С. 19-40.
14.	Гареев В.М., Куликов С.Н., Дурко Е.О. Принципи модульного обучения // Вестник высшей школы. - 1987. - № 2. - C. 30-33.
15.	Горбатенко І.Ю., Івашина Г.О. Основи наукових досліджень. - K.: Вища школа. - 2001. 92 с.
16.	Дружинін В.Н. Експериментальна психологія: Підручник для вузів, 2 вид., доп. - СПБ: Питер. - 2003. - 320 с.
17.	Євдокімов О.В. Ефективність нових технологій організації навчання студентів. //Педагогіка і психологія. - 1997. - № 2. - С. 161-168.
18.	Кобиляцький І.І. Методи навчально-виховної роботи у вищій школі. - Львів: Вид. ЛДУ. - 1970. -216 с.
19.	Кобыляцкий И.И. Основы педагогики высшей школы. - K.: Высшая школа. - 1978. - С. 89-131.
20.	Костюк В.Н. Методология научного исследования. - Киев - Одеса: Вища школа. - 1976. - 179 с.
21.	Кудіна В.В. Педагогіка вищої школи: Навчальний посібник для ВНЗ. - K.: Ленвіт. - 2007. - С. 120-155.
22.	Марушкевич A.A. Педагогіка вищої школи. Теорія виховання. (Цикл лекцій): навчальний посібник. - K.: Вид. КНУ ім. Т. Шевченка. - 2005.-70 с.
23.	Молостов В.А. Принципы вузовской дидактики. - K.: Высшая школа. - 1982. - 32 с.
24.	Онищук К.С. Дидактика сучасної школи. - K.: Радянська школа. - 1987. - С. 11-24.
25.	Основы педагогики и психология высшей школы. / Под ред. Петровского A.B. - М.: Издательство МГУ. - 1986. - С. 110-114.
26.	Педагогический эксперимент. Методическая разработка. -
Ленинград.	- 1985. - 35 с.
27.	Потеев М.И. Практикум по методике обучения во ВУЗах: Учебное пособие. - М.: Высшая школа. - 1990. - 94 с.
28.	Речицький О.Н., Решнова С.Ф., Бурденюк O.I. Удосконалення змісту, організації і проведення лабораторних занять з органічної хімії у ВУЗІ. // Збірник наукових праць «Педагогічні науки». - Херсон: Видавництво ХДПУ. - 1999. - Вип. 9. - С. 153-154.
29.	Решетова З.А., Петкова И.Н. Организация познавательной деятельности студентов при выполнении заданий лабораторного практикума. // Научные основы преподавания химии в высшей школе. / Под ред. Н.Ф. Талызиной, Е.М. Соколовой. - М.: 1978. - С. 105-127.
30.	Рогинский В.М. Азбука педагогического труда. - М.: Высшая школа. - 1990. - С. 20-38.
31.	Романенко В.Н., Орлов А.Г., Микитина Г.В. Книга для начинающего исследователя химика. - Л.: Химия. - 1987. - 280 с.
32.	Рузавин Г.И. Методы научного исследования. - М.: Мысль. - 1974.-237 с.
33.	Рысс В. Л. Контроль знаний учащихся:	исследование на
материале учебного предмета химии. - М.: Педагогика. - 1982. - 80 с.
34.	Талызина Н.Ф. Управление процессом усвоения знаний. - М.: МГУ. - 1984.-344 с.
35.	Талызина Н.Ф. Управление процессом усвоения знаний. - М.: МГУ, - 1984.-344 с.
36.	Фіцула М.М. Педагогіка вищої школи. - K.: Академія, 2006. - C. 133-144, 105-109.
37.	Флауменбаум Б.Л. Лабораторным занятиям - исследовательский характер // Вестник высшей школы. - 1975. - №1. - С. 23-24.
38.	Чарыков А.К. Математическая обработка результатов химического анализа. - Л.: Химия. - 1984. - 168 с.
39.	Чернилевский Д.В., Филатов О.В. Технология обучения в высшей школе. - М.: Экспедитор. - 1996. - С. 203-237.
40.	Чошанов М.В. Что такое педагогическая технология. // Школьные технологи. - 1996. - № 3. - С. 10-15.
41.	Чуйко Г.П., Чуйко Н.Г. Болонський процес. - Херсон: Вид. ХНТУ. - 2004. - 23 с.
42.	Эльдерфильд Р. Гетероциклические соединения. - М.: Высшая школа.-1961.-Т.3.-420с.

КРИТЕРІЇ ОЦІНЮВАННЯ ЗНАНЬ СТУДЕНТІВ З ВИРОБНИЧОЇ ПРАКТИКИ
Контроль успішності студента здійснюється з використанням методів і засобів, що визначені в ХДУ. Академічні успіхи студента оцінюються за шкалою, яка застосована в ХДУ з обов’язковим переведенням оцінок до національної шкали та шкали ECTS.

А (відмінно)
90-100		Студент володіє загальними науково-теоретичними основами навчання дисциплін хімічного циклу у вищих навчальних  закладах; системою форм, методів та сучасних засобів навчання які використовуються у вищій школі, системою планування навчального процесу з хімічних дисциплін. Може здійснювати відбір змісту, його структуризацію та методичне обґрунтування як для навчальних форм так і для  форм контролю навченості.
Відмінна оцінка  проведених занять.
Наявність звітної документації та щоденника практики.
Позитивна характеристика керівника від бази практики  та керівника від вищого навчального закладу	
В (добре)
82-89		 Студент демонструє міцні ґрунтовні знання з хімічних дисциплін, методології та методики викладання, але може допустити  неточності у структуруванні та відборі змісту навчального матеріалу.
Добра оцінка  проведених занять.
Наявність звітної документації та щоденника практики.
Позитивна характеристика керівника від бази практики  та керівника від вищого навчального закладу	
С (добре)
74-81		Студент знає програмний матеріал в цілому, має практичні навички в конструюванні змісту навчального матеріалу, потребує корекції при виборі форм та методів здійснення навчальної діяльності.
Добра оцінка  проведених занять.
Наявність звітної документації та щоденника практики.
Позитивна характеристика керівника від бази практики  та керівника від вищого навчального закладу	
D
(задовільно)
64-73		Студент знає основні теми  дисципліни, має уявлення про структуру науки хімії, методики навчання, але його знання мають загальний характер. Має прогалини в знаннях теоретичного курсу хімічних дисциплін та практичних вміннях організації навчальної діяльності.
Задовільна оцінка  проведених занять.
Наявність звітної документації та щоденника практики.
Задовільна характеристика керівника від бази практики  та керівника від вищого навчального закладу
Студент задовільно знає основні теми  дисципліни, має уявлення про структуру науки хімії, методики навчання, але його знання мають загальний характер, практичні вміння слабко сформовані. 
Задовільна оцінка  проведених занять.
Наявність звітної документації та щоденника практики.
Неохайне оформлення звітної документації
Задовільна характеристика керівника від бази практики  та керівника від вищого навчального закладу	

E 
(задовільно)
60-63			
FХ (незадовільно) 
35-59		Студент має фрагментарні знання з  теоретичного курсу хімії  та методики викладання хімії у ВНЗ
Незадовільна оцінка проведених занять.
Невиконання програми практики.
Відсутність звітної документації та щоденника практики.	
F1 (незадовільно)
1-34 		Невиконання програми практики. 
Грубе порушення трудової та виконавчої дисципліни
Відсутність звітної документації та щоденника практики.